Gruppe+4

Genmodifisert mat - Sunt eller usunt?
Genmodifisert mat skiller seg fra naturlig mat, fordi den har fått tilført et ekstra gen fra en annen art av plante, dyr eller bakterie. Når dette har skjedd, kan for eksempel frukten eller grønnsaken tåle kulde. Er denne genteknologien sunn? Eller er den dårlig for deg? Er maten du putter inn i deg trygg? Til dags dato er ingen genmodifiserte organsimer godkjent for kjøp, salg eller dyrkning i Norge.



Eksperter mener det er trygt å spise genmodifisert mat. Likevel har det oppstått at genmodifiserte matprodukter over lang tid kan gi en helserisiko og allergiske reaksjoner, eller at produktene inneholder store mengder av naturlige giftstoffer. Planter som brukes i mat inneholder som oftest små mengder av naturlige giftstoffer, som for eksempel giftstoffet solanin i poteter. Ved genmodifisering av slike planter kan giftstoffet bli endret, og om dette er tilfellet kan planten produsere nye og giftige stoffer, og det kan oppstå allergiske reaksjoner. Det er derfor viktig å sjekke om giftstoffet er endret.


 * Følgende spørsmål blir ofte spurt når man snakker om genmodifisert mat. **
 * Er det blitt endringer inæringsstoff innholdet? i såfall, positiv eller negativ effekt?
 * Er organismens innhold av naturlige giftstoffer endret?
 * Er det økt risiko for allergi?
 * Er det rester av ugrasmidler eller insektgifter i planten? Mer eller mindre enn neste ledende produkt?
 * Er det fare for antibiotikaresistens effekt?
 * Kan den genmodifiserte planten danne ugress eller invaderer naturlig miljø?
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Er det mulighet for at det innsatte genet kan bli overført til andre nærstående arter?
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Er det mulighet for at det innsatte genet kan spre seg til f.eks. jordbakterier ved nedbryting av plantemateriell? (ikke nok grunnlag for god vurdering)
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Er det fare for at toksiner produsert av planten virker på andre organismer enn målorganismen? (blant annet insektdød gener)
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kan det være pollenspredning til åkrer der det dyrkes ikke-modifiserte planter?

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Noen mener at å genmodifisere blant annet planter og mikroorganismer kan bidra til å skape et mer effektivt landbruk eller medisinprduksjon med større effektivitet og økt kvanta. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Andre er redde for at endringer hos dyr, planter og bakterier kan føre til uønskelige effekter på miljø og helse. Genteknologi i produksjon av mat rører også ved etiske spørsmål, <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">blant annet det klassiske spørsmålet om det er lov å "leke gud" med naturen. Et annet spørsmål, er om det er etisk rett å drive med genmodifisering, hvis det endrer organismers oppførser, <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">helse eller forplantningsegenskaper. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Man kan også fundere på om det er etisk riktig å la være å bruke genmodifiserte planter som for eksempel vokser fortere, når mange i verden sulter. Å unngå genmodifisert mat vil da føre til <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">mindre avlinger - altså mindre mat.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- motstandsdyktighet for sopp og skadedyr <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- bedre holdbarhet <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- bedre næringsinnhold <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- økt restistens ovenfor ugress og innsektsmidler <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- bedre smak <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- bedre vekst <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">- høyere temperatur og fuktighets toleranse.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Noen positive egenskaper man har fått frem hos genmodifiserte planter. **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Når man snakker om ulempene ved genmodifisert mat, er det oftest usikkerhet som er det viktigste temaet. Før man er 100% sikker på at genmodifisert mat er minst like bra som vanlig mat, og helt trygg å spise, møter genmodifisering stor motstand og skepsis, spesielt i europa.



<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Folk har vært skeptiske når det gjelder å ta i bruk genmodifiserte planter på grunn av at man har vært usikker på effekten <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">genmodifisert mat har på mennesker og miljø. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">En del av skepsisen bygger rundt på at ingen har bevist at det er sunt å spise genmodifisert mat.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Er genmodifisert mat sunt? **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">I 2002 ble Zambia rammet av et massiv sultkatastrofe. USA tilbød seg å hjelpe og donerte derfor genmodifisert mais til landet, men til tross for Zambias situasjon, ble den amerikanske nødhjelpen avvist. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Grunnen til at Zambia tok denne avgjørelsen var at det var usikkerhet om genmodifisert mais ville virke inn på helsen til mennesker som får opptil 90% av sitt næringsinntak via mais.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">I en artikkel fra 2007 fra forskning.no kommenterte Tracy Munthali, en av Zambias matforsker ved Nasjonal senter for biosikkerhet, dette: <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">"Som matforsker mener jeg mat ikke bør ha noen negative effekter. Når du spiser noe så bør du vite hva du spiser, og det vet du ikke når du spiser genmodifisert mat." <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Selv om man er skeptisk til genmodifiserte matvarer så mener flertallet i et ekspertutvalg, utnevnt av Sosial- og helsedepartementet i 2000, at det ikke er grunn til å tro at genmodifisert mat <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">innebærer noen helserisiko. De sier også at siden man ikke kjenner til de langsiktige effektene på helse og miljø, og derfor bør man tenke seg om. Det kan ta flere tiår før slike effekter blir synlige.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Professor Olavi Junttila i plantefysiologi ved Universitetet i Tromsø, mener også at de genmodifiserte produktene som er på markedet i dag, ikke er farlig siden det ikke er påvist at de er farlige <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">for mennesker. Han legger også til at Zambia i utgangspunktet ville hatt samme problemstilling om de importerte korn som ikke var genmodifisert, men som var mer biologisk overlegent det kornet som eksisterte der. Det viser seg at selv om genmodifisering kan gi oss planter som er motstandsdyktige mot dyr og andre plante arter, vokser raskere og er med på å gi oss større avlinger, som da igjen fører til mer mat i verden. Da står vi overfor etiske spørsmål som setter oss i tvil om vi skal ta i bruk denne teknologien. Det er både fordeler og ulemper ved denne teknologien som fører til at folk blir skeptsiske over bruk av genteknologi for å endre matvarer.

Av Lucero, Sondre og Tonje


 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">KILDER **

Genmodifiserte matvarer: Kan det være farlig? || En liten artikkel hvor genmodifisert mat blir drøftet. || Henviser til kilde, ser troverdig ut.Er skrevet av mattilsynet. ||
 * =<span style="background-color: transparent; color: #333333; font-family: Verdana; font-size: 10pt; font-style: normal; margin: 0px; padding-bottom: 0px; padding-left: 0px; padding-right: 0px; padding-top: 5px; text-decoration: none; vertical-align: baseline; white-space: pre-wrap;">Nettadresse = || =<span style="background-color: transparent; color: #333333; font-family: Verdana; font-size: 10pt; font-style: normal; margin: 0px; padding-bottom: 0px; padding-left: 0px; padding-right: 0px; padding-top: 5px; text-decoration: none; vertical-align: baseline; white-space: pre-wrap;">Sammendrag = || =<span style="background-color: transparent; color: #333333; font-family: Verdana; font-size: 10pt; font-style: normal; margin: 0px; padding-bottom: 0px; padding-left: 0px; padding-right: 0px; padding-top: 5px; text-decoration: none; vertical-align: baseline; white-space: pre-wrap;">Egenvurdering = ||
 * <span style="background-position: 100% 50%; backgroundclip: initial; backgroundorigin: initial; border-collapse: separate; cursor: pointer; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; line-height: 19px; padding-right: 10px;">[] || Handler om at Zambia aviste mais fordi den var genmodifisert. || Kilden er nevnt, ser troverdig ut.En av kildene er blant annet en matforsker som har sine studier innen molekylær biologi. ||
 * <span style="background-position: 100% 50%; backgroundclip: initial; backgroundorigin: initial; border-collapse: separate; cursor: pointer; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; line-height: 19px; padding-right: 10px;">[] || Handler om at genmodifisering er nyttig og sikkert. || Kilden virker pålitlig fordi artikklen er skrevet av en professor i plantefysiologi og, det som er skrevet er veldig saklig. ||
 * <span style="background-position: 100% 50%; backgroundclip: initial; backgroundorigin: initial; border-collapse: separate; cursor: pointer; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; line-height: 19px; padding-right: 10px;">[] || Genmodifisering av matvarer. || Noe henvisninge til kilde, men artikklen set ut til å være troverdig. ||
 * <span style="background-position: 100% 50%; backgroundclip: initial; backgroundorigin: initial; border-collapse: separate; cursor: pointer; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; line-height: 19px; padding-right: 10px;">[]
 * <span style="background-position: 100% 50%; backgroundclip: initial; backgroundorigin: initial; border-collapse: separate; cursor: pointer; font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; line-height: 19px; padding-right: 10px;">[]